La Plataforma Canal Viu va organtizar aquest dissabte, 3 de desembre, la Cinquena Assemblea General de la Xarxa d'Entitats Locals. L'assemblea anual i oberta va tenir lloc al Castell del Remei, un lloc gens casual per aquesta trobada, ja que segons el president de Canal Viu, Josep Maria Falip, aquest és "un dels punts emblemàtics de la Plana de Lleida, ja que la Fundació Castell del Remei aposta molt fort per la biodiversitat i per ambientalitzar tot aquest territori".
![Jornada Canal viu 3 novembre 2022-5-Foto Marina Pallas](/media/territoris/images/2022/12/06/2022120610022964677.jpg)
L'assemblea va constar d'una sisena de ponències relacionades amb l'aigua i la seva gestió, on van assistir regants, representants de municipis i entitats i també locals, tots ells interessats en la preservació del patrimoni paisatgístic i natural del Canal d'Urgell i entorns.
Amb aquesta nova jornada de xerrades i debat, es va posar de manifest que l'objectiu de la Plataforma Canal Viu, que ja ha arribat a aplegar al voltant de 200 entitats locals i supralocals, s'ha estès més enllà del de la defensa i preservació de les banquetes arbrades dels canals, motiu pel qual qual va impulsar-se inicialment la plataforma.
![Jornada Canal viu 3 novembre 2022-10-Foto Marina Pallas](/media/territoris/images/2022/12/06/2022120610025933383.jpg)
I és que una de les principals propostes que van sorgir d'aquesta assemblea va ser la de no limitar l'àrea d'acció de la plataforma a les banquetes, sinó estendre-la al llarg de tots els cursos d'aigua que, a través de rius com el Corb, el Sió i l'Ondara, reguen tota la Plana d'Urgell, un seguit de territoris que "caldria recuperar com a autèntics corredors biològics de la Plana de Lleida" que "sovint ens passent desapercebuts", segons Falip.
La major part d'ajuntaments per on passen els canals, la Diputació de lleida, la Delegació del Govern a Lleida i la 'Casa Canal', entre altres, ja han signat el manifest de la plataforma de 2021
Durant l'assemblea, també es va debatre sobre el manteniment de les futures zones arbrades que es preveu que hi hagi properament al llarg del territori, especialment al Pla d'Urgell, en el marc del projecte de renautralització i ambientalització dels 325 quilometres dels camins que envolten el Canal d'Urgell i que apunta a convertir-lo en una de les vies verdes més llargues d’Europa.
El director de l'Estany d'Ivars i Vila-sana, Rafel Rocaspana, va remarcar la importància d'algunes zones com a corredors biològics a través dels quals animals com la llúdriga, gran bioindicador de l'estat dels sistemes fluvials, han pogut arribar del Segre fins a l'Estany
Al llarg de la jornada, també es va manifestar de forma unànime l'oposició de la plataforma a la proposta del Departament d'Acció Climàtica d'instal·lar plaques solars al llarg dels Canals d'Urgell: "Instal·lar plaques perquè les estacions de bombeig funcionin amb energia renovable, com preveu fer la 'Casa Canal', entra dins aquest pla de renaturalització. Creiem que hi haurà molta demanda per part de pagesos per instal·lar plaques en moltes finques i que hi ha terreny suficient per cobrir el percentatge que preveu ocupar de plaques el decret de la Generalitat en cada terme municipal. Al que ens oposem, doncs, és a instal·lar plaques al Canal, una de les poques zones de la Plana en què hi poden viure grans arbres, ja que plaques i arbres no poden anar de la mà", va assegurar el president.
![Amadeu Ros, Mireia González i Josep Maria Falip, president de la Fundació Canals d'Urgell, Fundació Castell del Remei i Plataforma Canal Viu, respectivament, davant el Castell del Remei - Foto: Marina Pallàs Barta](/media/territoris/images/2022/12/06/2022120610020361153.jpg)
La voluntat d'aquesta trobada era la d'exposar els punts de vista i principals preocupacions de la xarxa d'entitats i agents que conformen la plataforma, una representació de la societat civil que debat sobre la gestió de l'aigua evitant al màxim els enfrontaments i cercant cempre el màxim de consensos.